{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["report2"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":1,"defined_names":1,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"report2","index":0,"n_rows":46,"n_cols":5,"rows_kept":46,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,2,0,3],[0,4,0,5],[1,2,1,3],[1,4,1,5],[2,2,2,3],[3,2,3,3],[4,2,4,3],[5,2,5,3],[6,2,6,3],[38,2,38,3],[39,2,39,3]],"flags":["formulas_cached_only"]}
[null,"1.","Record Nr.",null,"UNINA9910993974203321"]
[null,null,"Titolo",null,"Koulutus ja yhteiskuntaluokka / / Mira Kalalahti, Heikki Silvennoinen, Janne Varjo, Minna Vilkman (toim.)"]
[null,null,"Pubbl/distr/stampa",null,"Tampere, Suomi : , : Tampere University Press, , [2023]"]
[null,null,"ISBN",null,"9789523590489"]
[null,null,"Descrizione fisica",null,"1 verkkoaineisto (245 sivua) : kuvitettu"]
[null,null,"Collana",null,"Kasvatussosiologian vuosikirja ; ; 4"]
[null,null,"Soggetti",null,"koulutus"]
[{"$nulls":4},"perhetausta"]
[{"$nulls":4},"koulutusvalinnat"]
[{"$nulls":4},"yhteiskuntaluokat"]
[{"$nulls":4},"sosiaalinen asema"]
[{"$nulls":4},"sosiaalinen liikkuvuus"]
[{"$nulls":4},"sosiaalinen nousu"]
[{"$nulls":4},"koulutussosiologia"]
[{"$nulls":4},"korkeakouluopiskelu"]
[{"$nulls":4},"korkeakoulututkinnot"]
[{"$nulls":4},"lääkärit"]
[{"$nulls":4},"ekonomit"]
[{"$nulls":4},"koulutusjärjestelmät"]
[{"$nulls":4},"kulttuurinen pääoma"]
[{"$nulls":4},"peruskoulu"]
[{"$nulls":4},"opetussuunnitelmat"]
[{"$nulls":4},"utbildning"]
[{"$nulls":4},"samhällsklasser"]
[{"$nulls":4},"social rörlighet"]
[{"$nulls":4},"socialt avancemang"]
[{"$nulls":4},"högskolestudier"]
[{"$nulls":4},"högskoleexamina"]
[{"$nulls":4},"läkare"]
[{"$nulls":4},"ekonomer"]
[{"$nulls":4},"utbildningssystem"]
[{"$nulls":4},"kulturellt kapital"]
[{"$nulls":4},"studieval"]
[{"$nulls":4},"grundskolan"]
[{"$nulls":4},"läroplaner"]
[{"$nulls":4},"familjebakgrund"]
[{"$nulls":4},"social status"]
[{"$nulls":4},"utbildningssociologi"]
[null,null,"Lingua di pubblicazione",null,"Finlandese"]
[null,null,"Formato",null,"Materiale a stampa"]
[null,null,null,"Livello bibliografico","Monografia"]
[null,null,null,"Note generali","Vertaisarvioitu."]
[{"$nulls":4},"Refereed."]
[{"$nulls":4},"Peer-reviewed."]
[null,null,null,"Nota di bibliografia","Sisältää bibliografisia viitteitä."]
[null,null,null,"Sommario/riassunto","Teoksen yhdeksän artikkelia tarkastelevat luokkakysymystä koulutusjärjestelmän kaltaisissa yhteiskunnallisissa rakenteissa piilevinä elettyinä ja koettuina, valtaan kietoutuneina ilmiönä. Kirjaan on koostettu kolme ajankohtaista näkökulmakokonaisuutta. Teoksen avaa kysymys sosiaalisesta liikkuvuudesta. Empiirisinä tutkimuskohteina toimivat esimerkit arvostettujen koulutusalojen saavuttamisesta ja arvostetuimpien ammattialojen periytymisestä, luokkataustan yhteyksistä kouluttautumiseen työväenluokkaistaustaisten kauppatieteen opiskelijoiden koulutuskokemuksien kautta, sekä akateeminen maailman ja työväenluokkaisen kulttuurin kohtaamisesta työläistaustaisten ja akateemisesti koulutettujen naisten yliopistotyössä. Kirjan toisessa osassa koulutusta tarkastellaan elämänkulkua ja yhteiskuntaluokkaa määrittävänä pääomana. Aiheina ovat nuoruuden elämänvaiheena sekä luokka-aseman yhdistyminen, koulutusvalintojen ja yhteiskuntaluokka-aseman bourdieulainen analyysi, sekä palkansaajien luokka-aseman mukaiset mahdollisuudet työssä oppimiseen ja itsensä kehittämiseen. Kolmannessa osassa kiinnitetään katse koulutusjärjestelmään ja sen luokittuneisiin rakenteisiin. Koulutuksen ja yhteiskuntaluokan uusintamisen dynamiikkaa analysoidaan käyttämällä empiirisinä tutkimuskohteina yhteiskunnallisten suhteiden ylisukupolvisen uusintamisen muotoja perusopetuksen opetussuunnitelmissa, koulussa käytetyn kielen merkitystä kulttuurisena pääomana, sekä luokka-aseman yhteyksiä oppivelvollisuusiän nostamista ja toisen asteen maksuttomuutta edistäviin näkökulmiin."]