{"text_format":"2","workbook":"xls","n_sheets":1,"sheets":["report2"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":1,"defined_names":1,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900","formulas":"cached_only"}

{"sheet":"report2","index":0,"n_rows":24,"n_cols":5,"rows_kept":24,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[0,2,0,3],[0,4,0,5],[1,2,1,3],[1,4,1,5],[2,2,2,3],[2,4,2,5],[3,2,3,3],[4,2,4,3],[8,2,8,3],[9,2,9,3],[10,2,10,3],[11,2,11,3],[12,2,12,3],[15,2,15,3],[16,2,16,3],[19,2,19,3]],"flags":["formulas_cached_only"]}
[null,"1.","Record Nr.",null,"UNINA9910959266103321"]
[null,null,"Autore",null,"Oller Guzmán Joan"]
[null,null,"Titolo",null,"Breu història de l'antiga Roma / / Joan Oller Guzmán"]
[null,null,"Pubbl/distr/stampa",null,"Barcelona, : UOC, 2011"]
[null,null,"ISBN",null,"9788490297872"]
[{"$nulls":4},"8490297878"]
[{"$nulls":4},"9788490291382"]
[{"$nulls":4},"8490291381"]
[null,null,"Edizione",null,"[1a ed.]"]
[null,null,"Descrizione fisica",null,"1 online resource (169 p.)"]
[null,null,"Collana",null,"[Manuals]. Humanitats ; ; 182"]
[null,null,"Disciplina",null,"937"]
[null,null,"Soggetti",null,"Libros electrónicos."]
[{"$nulls":4},"Roma Historia"]
[{"$nulls":4},"Rome History"]
[null,null,"Lingua di pubblicazione",null,"Catalano"]
[null,null,"Formato",null,"Materiale a stampa"]
[null,null,null,"Livello bibliografico","Monografia"]
[null,null,null,"Note generali","Description based upon print version of record."]
[null,null,"Nota di contenuto",null,"Breu histo  ria dél'antiga Roma; Pa gina Legal ; I ndex; Pro  leg; Introduccio ; La fundacio  mi tica i la monarquia; La República: ordenament institucional i social; La República: la conquesta d'Ita  lia. De ciutat estat a pote  ncia regional; La República: la conquesta d'Ita  lia. De ciutat estat a pote  ncia regional; L'imperialisme roma  : la conquesta de la Mediterra  nia; La crisi de la República: les guerres civils i la fi d'un model; El reordenament augustal íl'establiment del Principat; Les reformes socials; Les reformes provincials; Les reformes militars; La política exterior; El problema successori"]
[{"$nulls":4},"Les dinasties altimperialsLa dinastia Juliocla  udia (27 aC-68 dC); La dinastia Fla  via (69-96 dC); La dinastia Antonina (96-192 dC); La dinastia Severa (193-235 dC); El món provincial: l'exemple hispa  nic; La conquesta d'Hispa  nia; Les guerres celtiberes i lusitanes; El segle I aC; Les reformes augustals; Vespasia   i el ius Latii; El Baix Imperi: el nou model poli tic; L'anarquia militar (235-284 dC); La transformacio  política íl'aparicio  del Dominat; Dioclecia   i la tetrarquia (284-305 dC); L'edat de Constanti  (306-337 dC); Els fills de Constanti ; Teodosi i la divisio  dél'imperi"]
[{"$nulls":4},"La caiguda dél'imperi Roma  El Baix Imperi: el nou ordre socioecono  mic; La crisi del segle III dC; La ciutat baiximperial; El camp baiximperial; La fi dél'ordre senatorial; El cristianisme com a motor de canvi; La religio  romana; Els ori gens del cristianisme; Les primeres "]
[{"$nulls":4},"persecucions; Constanti  i la consolidacio  del cristianisme; La derrota del politeisme; L'Esgle sia i el seu funcionament; Bibliografia"]
[null,null,null,"Sommario/riassunto","Roma i el seu imperi són una referÁ·ncia bÁ sica per ál'imaginari col»lectiu de la cultura occidental europea. La importÁ ncia qué tingueren en la conformació del nostre món resulta evident, tant pel qué fa als grans Á mbits de la societat (cultura, política, economia...) com quant als aspectes propis de la vida quotidiana. Ás per aixÁø que, si es vol entendrél'actualitat, cal comprendrél'antiga Roma: la seva evolució, els seus protagonistes, les seves conquestes i també les seves desfetes. Aquesta Breu histÁøria dél'antiga Roma neix amb la intenció de ser una primera aproximació a la Roma clÁ ssica ía tot el qué significÁ . A partir de les diverses fonts d'informació de quÁ· disposem, com ara els autors clÁ ssics o els testimonis dél?arqueologia, el llibrés'apropa a una visió de la histÁøria de Roma en quÁ· tot abandonant el mite, hom s'endinsa en la realitat social, econÁømica, política i cultural de la civilització més duradora i més influent de totál'antiguitat."]